Svaki put kada otputujem u Italiju iznova se oduševljavam njihovim kafama sa Žen-šenom. Bilo da su za aparat ili iz kesice (kineske u China Town radnjama u Milanu), jednako su ukusne. Zbog toga svakoga ko ide u Italiju molim da mi donese ovu kafu.
Bilje žen-šen se hiljadama godina koristi u azijskoj ishrani za lečenje zdravstvenih problema. Savremena medicina je samo potvrdila prednosti kao što su smanjenje upale, poboljšanje kognicije i snižavanje šećera u krvi. Takođe postaje popularan sastojak za čajeve, negu kože, pa čak i energetska pića.
Tradicionalno, žen-šen dolazi iz Kine, ali sve češće ga traže u Sjedinjenim Državama kao blago, nakon što saznaju koliko je vredan. Kilogram vredi par hiljada dolara. U nekim državama u Americi je sada potrebna zvanična dozvola za potragu za biljkom koja se nalazi u centralnim delovima Sjedinjenih Država. Kineski i korejski ženšen su u Aziji skoro izumrli. Tamo su biljke u divljini retke. Američki žen-šen prirodno raste u Severnoj Americi u 19 država i dve provincije Kanade.
![](https://indijankadanka.com/wp-content/uploads/2024/03/Indijanka-zensen-1024x683.jpg)
Ova tradicija seže u prošlost, do autohtonog naroda Apalača. Indijanci imaju dugu istoriju korišćenja divljeg američkog žen-šena, koji je nekada u velikoj meri rastao u regionu Apalača pre nego što je u 19. veku bio prekomerno požnjeven. Žen-šen može pomoći u jačanju imunološkog sistema, smanjenju šećera u krvi i poboljšanju fokusa, iako američka administracija za hranu i lekove kaže da nema dovoljno dokaza koji bi podržali ove tvrdnje.
Divlji žen-šen se ne može sakupljati tokom cele godine. Postoji kratak period kada možete da ih uberete. Važno je osigurati da lovite tokom sezone žen-šena, u suprotnom možete dodatno ugroziti ovu biljku. Najveća pretnja divljem američkom žen-šenu je berba za trgovinu lekovima. Iako je mnogo posla urađeno na zaustavljanju ilegalne berbe divljeg žen-šena, ona se nastavlja i danas. Dodatne pretnje uključuju uništavanje staništa (seča i uništavanje listopadnih lišćarskih šuma) i fragmentaciju staništa.
Biljke počinju da cvetaju u četvrtoj godini, a koreni mogu da žive stotinama godina nakon sazrevanja sa 4-6 godina. Što je koren stariji, to je veća njegova lekovita vrednost zbog veće koncentracije ginsenozida, koji su aktivna hemijska jedinjenja u žen-šenu. Poznato je da živi preko 80 godina i ne može se očekivati da će dobiti prvu žetvu dok ne dostigne zrelost u dobi od oko 7 do 10 godina. Međutim, možda je moguće da neki uzgajivači ostvare prihod ranije u procesu prodajom listova i semena na kraju svake sezone rasta.
Žen-šen je veoma sklon brojnim razornim bolestima, uključujući gljivicu Phytophthora, trulež korena Cylindrocarpon, pepelnicu listova Alternaria, pepelnicu Botrytis i trulež korena Rhizoctonia. Bilo koja od ovih bolesti može da uništi celu baštu za nekoliko nedelja ako se ne leči intenzivno.
Dakle, ispada da čin Kini nešto počne da nedostaje, postaje ugroženo.
Discover more from Indijanka Danka
Subscribe to get the latest posts to your email.